Július 3-án megújították Kölcsey Ferenc eredeti, 1823-as Himnusz-kéziratának letéti szerződését az OSZK-ban. A kézirat 1944-ben került a könyvtárba, melynek legértékesebb letétévé vált. A szerződést Földes Ferenc, a könyvtár különgyűjteményi igazgatója és Fáy Péter, az örökösök képviselője írta alá.
Első ízben írtak alá sajtónyilvánosan, ünnepélyes keretek között letéti szerződést – emelte ki beszédének kezdetén Földes Ferenc igazgató, majd ismertette a kézirat múltját: Kölcsey Himnusza (eredeti címe: Hymnus, a’ Magyar nép zivataros századaiból) 1829-ben jelent meg először Kisfaludy Károly Aurora című folyóiratában, majd 1832-ben a Kölcsey munkáit tartalmazó első kötetben, így szövege széles körben ismertté vált. Maga a kézirat azonban sokáig lappangott. A költő egyenes ági leszármazottak nélkül halt meg, így a kéziratait unokaöccse, elhunyt testvérének félig elárvult fia, Kölcsey Kálmán örökölte – neki írta a költő a Parainesist is. Ezt követően az írott hagyaték az oldalági rokonainak birtokában maradt. Csak 1944 nyarán jelent meg a Magyarország című lap hasábjain a bejelentés, hogy megtalálták a Kölcsey-mű eredetijét. A kézirat ekkor került a könyvtár gyűjteményébe. „A mai napon ezt az akkor értékmentő, egyben nemes gesztust szeretnénk megújítani; hogy a család továbbra is úgy gondolja: ennek a rendkívül fontos nemzeti ereklyének méltó helye van a Magyar Nemzeti Könyvtárban, és megfelelő módon őrizzük azt. Ezért rendkívüli ez a mai alkalom” – zárta beszédét a könyvtár különgyűjteményének igazgatója.
A család képviselője, Fáy Péter folytatta a kézirat kalandos múltjának ismertetését: a halálozások és a pereskedések után a kéziratok Kölcsey Klárához kerültek, aki Álmosdon élt, és itt is ment férjhez a Miskolczy család tagjához. Ők őrizték ettől kezdve a Kölcsey-kéziratokat egy levelesládában. A második világháború után összeültek a rokonok – erről jegyzőkönyv is készült –, és eldöntötték, hogy a Himnusz-kézirat nagyobb biztonságban lesz a Magyar Nemzeti Múzeumban. Fáy Péter elmondta: „nagymamám, László Magda vitte el a kéziratot a Magyar Nemzeti Múzeumba, de csak letétként, és ez is volt a lényege az egész döntésnek. A családnak az első pillanattól kezdve az volt a feladata, hogy ne adja ki a kezéből... Így, ha bármi történik, a mai napig is a család rendelkezik a kézirat fölött, és ha úgy látja, hogy valamilyen okból nincs biztonságban, el tudja vinni, és saját maga is biztonságba tudja helyezni.”
A Himnusz-kézirat bármikor megtekinthető az Országos Széchényi Könyvtárban, valamint évente egyszer kiállítják az ország valamelyik településén megzenésített változatának kottájával együtt. „Szükség van arra, hogy a Himnusz fontosságát, jelentőségét megtanítsuk az ifjúságnak. Úgy látszik, kevés az, hogy csak beszélünk róla: meg is kell mutatni, és úgy látjuk, így nagyobb hatással is van az emberekre, jobban tudják értékelni” – tette hozzá a család képviselője a határozatlan időre szóló szerződés aláírása alkalmával.
Földes Ferenc gyűjteményigazgató az ünnepélyes eseményen elmondta azt is, hogy a múzeum tervezi egy album kiadását, melyben helyet kap Kölcsey Ferenc Himnusz-kéziratának, valamint zenei változata kottájának reprodukciója is.
Forrás: Magyar Kurír, fotó: oszk.hu
Nyíregyházi Egyházmegye
H | K | SZ | CS | P | SZ | V |
---|---|---|---|---|---|---|
1 |
||||||
2 | 3 |
4 |
5 |
6 | 7 |
8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
15 |
16 | 17 | 18 | 19 |
20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 |